![Foto: Profimedia](https://mama.zurnal24.si/wp-content/uploads/2023/09/profimedia-0645864447.jpg)
Kot kažejo podatki Nacionalnega inštituta za javno zdravje, so poškodbe zob zelo pogoste, izjemno pogoste so prav med otroki. Zato je zelo pomembno, da znamo starši ob poškodbah hitro in pravilno ukrepati. S tem lahko otroku rešimo zob, pa tudi samozavest.
Neverjeten odstotek pri najmlajših
“Poškodbe v ustni votlini predstavljajo fizične poškodbe zoba, dlesni, čeljustne kosti ali mehkega tkiva v ustih, vključno z ustnicami in jezikom,” opisujejo na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje (NIJZ). Poškodbe ustne regije so po njihovih navedbah dokaj pogosta oblika poškodb, saj predstavljajo med pet in deset odstotkov vseh poškodb, zaradi katerih poškodovanci iščejo pomoč. Pri predšolskih otrocih je ta delež višji, in sicer kar 18 odstotkov.
Kot opisujejo, so najpogostejši vzroki poškodbe zob vedenjski dejavniki, kot so hiperaktivnost, stres, rizično obnašanje in podobno. Pogoste so nesreče pri igranju med padci ali trki, teh je od 32 do 64 odstotkov, pri tem, da so padci s kolesa krivi za 19 odstotkov takih poškodb. Piercing je kriv za 19 odstotkov, športne aktivnosti za 40 odstotkov, prometne nesreče za deset odstotkov, v barih, nočnih klubih in na zabavah se zgodi kar 25 odstotkov takih poškodb, nasilje predstavlja sedem odstotkov.
![Foto: Profimedia](https://mama.zurnal24.si/wp-content/uploads/2023/09/profimedia-0788386000-717x478.jpg)
Na NIJZ poudarjajo, da na pojav poškodb zob vplivajo tudi številni dejavniki, ki so pogojeni z anatomskimi značilnostmi, bolezenskimi procesi v ustni votlini, ki vplivajo na trdnost zob, na pojavnost pa vplivajo tudi stanja, ki povečujejo samo verjetnost nastanka poškodbe.
“Poškodbe zob imajo zaradi svoje razširjenosti, dolgotrajnega zdravljenja in stroškov, ki jih povzročijo, velik javnozdravstveni pomen. V mlečnem zobovju jih utrpi okrog 30 odstotkov otrok, v stalnem zobovju pa je ta delež med otroki in mladostniki približno 20 odstotkov,” opozarjajo. Podatki iz številnih držav so pokazali, da je ena tretjina vseh predšolskih otrok utrpela poškodbo mlečnega zobovja, medtem ko je ena četrtina vseh šolskih otrok in skoraj ena tretjina odraslih utrpela poškodbo stalnega zobovja. Zato se poškodbe v petini primerov pripetijo v šolskem okolju. Kar 92 odstotkov poškodb zob se pojavi pred 34. letom starosti.
Pri stalnem zobovju prevladujejo zlomi sklenine in dentina, medtem ko pri mlečnem zobovju prevladujejo luksacije, saj je mlečno zobovje manj mineralizirano za razliko od stalnega.
Starši, hitro ukrepajte!
“Izredno pomemben je čas poškodbe zoba. Pri akutnih poškodbah je potrebna takojšnja obravnava poškodovanca. Pri subakutnih poškodbah zob je potrebno poškodovanca obravnavati do 24 ur po poškodbi, medtem ko poškodbe, kjer je prišlo do manjših fraktur zobne krone, brez odprtja pulpe, se lahko obravnavajo po 24 urah po poškodbi zoba,” velevajo.
Kaj storiti ob izbitju zoba?
Izbitih mlečnih zob ne vstavljamo nazaj v alveolo, ker obstaja možnost okvare zametka stalnega zoba. Svetujejo, da rano speremo s čisto vodo in prekrijemo s čisto gazo ter ustvarimo pritisk na mestu poškodbe. Priporočljivo je, da po nastali poškodbi obiščemo otroškega ali mladinskega zobozdravnika.
Izbit stalni zob je mogoče uspešno vstaviti nazaj v alveolo, pravijo na NIJZ. Stalni zobje so nekoliko bolj rumeni, večji, novo izrasli stalni sekalci pa imajo tudi nekoliko nazobčan grizni rob. Merilo je lahko tudi starost, saj sekalci izraščajo med 6. in 9. letom starosti. Ob vstopu v šolo imajo torej nekateri otroci lahko še prisotne mlečne sekalce.
![Foto: Profimedia](https://mama.zurnal24.si/wp-content/uploads/2023/09/profimedia-0043342963-717x478.jpg)
Po nastali poškodbi pomirimo poškodovanca, se zberemo in poiščemo izbiti zob. Ko zob najdemo, se izogibamo dotikanju koreninskega dela zoba, ki je rumenkaste barve. Prijemamo ga le za kronski del, ki je bele barve, saj lahko v nasprotnem primeru poškodujemo celice pozobnice. Če je zob umazan, ga za kratek čas desetih sekund operemo pod tekočo hladno vodo in s tem odstranimo nečistoče.
Zob damo nato nazaj v alveolo, poškodovanec pa naj ugrizne v čist robček. Nato omogočimo obisk zobozdravnika za dokončno strokovno oskrbo. “Kadar očiščenje zoba ali reimplantacija ni mogoča, izbiti zob shranimo v kozarec mleka, lahko tudi fiziološke raztopine. Izogibamo se, da bi zob transportirali na suhem, v vodi iz pipe ali destilirani vodi. Zob lahko namestimo tudi poškodovancu v ustni preddvor med lice in zadnje zobe, vendar tak način transporta zahteva popolnoma sodelujočega poškodovanca, saj obstaja nevarnost zadušitve,” dodajajo.
Kaj storiti ob zlomu zoba?
“Pri vseh poškodbah zob, kjer pride do zloma, skušamo odlomljen del zoba poiskati. Odlomljen košček je v določenih primerih namreč mogoče ponovno prilepiti na zob,” pojasnjujejo na NIJZ.
Odlomljen delček shranimo v hladno mleko oziroma fiziološko raztopino. V kolikor odlomljenega dela ne najdemo, ga lahko zobozdravnik dogradi z različnimi stomatološkimi materiali. Da bi bilo to izvedljivo, čim prej poiščemo pomoč zobozdravnika.
Več informacij o poškodbah zob najdete na strani NIJZ.